Hírnév és tekintély a kortárs kultúrában. A kulturális kánon változásai - Kristóf, Luca (Socio.hu Társadalomtudományi Szemle, 2017)
Absztrakt Tanulmányomban kortárs magyar kulturális szereplők reputációját (ismertségét és elismertségét) elemzem egy 1000 fős, országosan reprezentatív survey adatainak segítségével. Az elit körében gyűjtött korábbi adatokkal összehasonlítva megállapítható, hogy az elit által felállított magaskulturális kánon legitimnek tekinthető: az elit és a lakosság (legalábbis az a fele, mely véleményt tud alkotni a kérdésben) szinte pontosan ugyanazokat a személyeket tekinti a magyar kultúra leginkább kimagasló alakjainak. Ebben a reputációs elitben generációváltás figyelhető meg; a fiatalabb nemzedékek legtekintélyesebb tagjai a színház– és filmművészet terén tevékenykednek, míg a szépirodalmi reputáció terén bizonyos vákuum figyelhető meg. Az elit és a lakosság véleménye között markáns különbség ugyanakkor, hogy amíg az elit politikailag megosztott, azaz tagjai körében a magaskultúra tekintélyes szereplőinek reputációja politikailag meghatározott, addig a szélesebb közvélemény szemében ez nincs így: a kulturális szereplők túlnyomó többségét nem sorolják be és nem értékelik politikai oldalak szerint. A kultúrharc tehát egyértelműen az elit belügye, a politikai diskurzus hatása a legitim kulturális kánon kialakulására nem kimutatható. Kulcsszavak: kulturális elit, reputáció, kánon, polarizáció, survey